FINAL EKJ Pixibog 2023.ONLINE - Flipbook - Side 4
BÆREDYGTIGHEDSSCREENING
SKAL SKUBBE TIL BYGHERRERNE
Q&A med EKJ’s forretningschef for Miljø, Vej og Klima, Christina Lindskov
Hvordan kan vi som en rådgivende
ingeniørvirksomhed bedst skubbe på den
bæredygtige dagsorden?
Vi er i os selv en skrivebordsvirksomhed, så dér hvor vi
for alvor kan rykke noget, er ved at påvirke de bygherrer,
som vi samarbejder med. Det prøver vi så helt konkret
at gøre ved at udføre en bæredygtighedsscreening af
bygherres projekt tidligt i processen og komme med
gode, relevante forslag til tiltag, der kan gøre projekterne
mere bæredygtige.
BÆREDYGTIGHEDSSCREENING SKAL SKUBBE TIL BYGHERRERNE
Hvad vil det typisk være for ting, man kan skrue på i
projekterne for at gøre dem mere bæredygtige?
Det kunne fx være ved at mindske CO2-udledningen i
selve byggeprocessen. Her kan vi fx foreslå bygherre
at bruge el- frem for dieseldrevne maskiner og rette
fokus på, at lastbilerne kører med returlæs, så de ikke
er tomme den ene vej til byggepladsen. Det kan også
være at indrette tidsplanen efter årstiden, så man ikke
støber store betonflader i januar og februar, hvor man
skal bruge en masse varme for at få betonen til at hærde,
men i stedet støber i april/maj, hvor det vil være mindre
energikrævende. Det kan også være fokus på at mindske
mængden af affald fra byggepladsen ved genbrug af træ,
plast osv., eller ved bedre håndtering af regnvand, så det
fx samles op og bruges til vanding senere. Der er virkelig
mange muligheder.
Er der ikke en risiko for, at bygherre blot afviser
vores gode, bæredygtige forslag, fordi de gør
projektet dyrere?
Jo, bygherren betaler, så det er ultimativt bygherrens valg.
Men vi øger uden tvivl muligheden for at gøre projekterne
mere bæredygtige ved aktivt at lægge alternative forslag
frem. Og så forsøger vi også at finde løsninger, som ikke
nødvendigvis er dyrere.
Vi arbejder med bæredygtighed på mange fronter
her i EKJ. Hvilket projekt er du mest stolt af at have
været med til?
Vores arbejde med at stå for en bæredygtig nedrivning af
et gammelt bryghus for ATP Ejendomme på Jagtvej 169.
Her kortlagde vi alle bygningens ressourcer og
bestanddele og arbejdede meget systematisk med at
håndtere materialerne, så vi sikrede, at alt brugbart kunne
blive genbrugt.
Bygninger står for næsten 40% af det samlede
energiforbrug i Danmark. Hvad kan vi som ingeniører
gøre for at sænke den belastning?
Genbrug af eksisterende bygninger er et ret godt sted at
starte, for der er mange gode bygninger, der bliver revet
ned i dag. Det skyldes ikke kun, at bygherre gerne vil
have noget flot og moderne, men også at de eksisterende
bygninger kan have svært ved at leve op til de krav,
som vi i dag har til arbejdsmiljø og indeklima. I den
sammenhæng er vores lovgivning mere en hæmsko end
en hjælp, for paragrafferne kan være ret firkantede og
passer faktisk slet ikke til genbrugstanken.
Synes du, at Bygningsreglementet hjælper den
bæredygtige udvikling godt nok på vej?
Det kunne godt være mere ambitiøst, for vi tager hele
tiden MEGET hensyn til, hvor branchen er i dag og
strammer derfor ikke lovgivningen så hurtigt. Det ville nok
koste nogen projekter at skrue op for ambitionerne, men
ville det gøre noget?
Du er uddannet kemiingeniør og har arbejdet
med miljøområdet i mange år. Hvad ville være din
drømmeopgave i bæredygtighedens tegn?
Det ville være at rense og omdanne en af byens kraftigt
forurenede grunde som fx den gamle Østre Gasværkgrund. Arealerne har ligget ubebyggede hen i mange år,
og vi har flere gange regnet på forskellige byggeprojekter,
som hver gang er blevet droppet, fordi det blev for dyrt
med omkostningerne til forurening. Men dér kunne jeg
godt drømme om, at byen fik et flot bæredygtigt byggeri
af gode materialer og spændende grønne arealer med
fokus på både miljø og trivsel.
CHRISTINA LINDSKOV
Forretningschef - Miljø, Vej & Klima
4